Video Marka A. Kovačiča
v arhivu Transitland EUROPA
![Transitland Europa](logo/transitland-europa.jpg)
Transitland EUROPA je mednarodni projekt organizacij InterSpace (Sofija), transmediale (Berlin) in Ludwig Museum/ACAX (Budimpešta) ter pridruženih partnerjev, D Media (Cluj), Videoaktiv in Colegium Hungaricum (Berlin). Gre za vzpostavitev video arhiva 100 video del, nastalih po padcu berlinskega zidu v t. i. "novih" državah evropskega prostora.
Zgodovinjenje tega slikovitega tranzicijskega obdobja je bilo že večkrat predstavljeno od zunaj, Transitland EUROPA pa je poskus predstavitve zgodovine od znotraj, s pogledom in stališči, kot so jih zavzeli pričevalci, očividci in sopotniki tranzicije.
Arhiv bo vključeval sto del, nastalih v obdobju od leta 1998 do leta 2009. Štirideset nacionalnih selektorjev (kuratorji, kritiki, teoretiki, umetniki) je nominiralo video dela, mednarodna žirija pa je izmed 350 prispelih nominacij izbrala 100 video del. Žirijo so sestavljali Edit Andras (teoretičarka umetnosti, Madžarska), Dunja Blažević (umetnostna zgodovinarka in direktorica SCCA-Sarajevo), Stephen Kovats (direktor transmediale, Berlin), Olga Shishko (direktorica MediaForum, Moskva) in Kathy Rae Huffman (kuratorica, Berlin). Izbrana dela prihajajo iz 25 post-komunističnih držav:
- Balkan: Albanija, Bolgarija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Kosovo, Makedonija, Črna gora, Romunija, Srbija, Slovenija;
- Baltik: Litva, Latvija, Estonija;
- nekdanja SSSR: Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Gruzija, Moldavija, Rusija, Ukrajina;
- osrednja Evropa: Nemčija (zlasti DDR), češka, Slovaška, Madžarska, Poljska.
Nominacije iz Slovenije je iz video arhiva SCCA Postaja DIVA pripravila Barbara Borčić (umetnostna zgodovinarka in direktorica SCCA-Ljubljana):
- Marko A. Kovačič, No More Heroes Any More (1992) in Dosje 83:03: Video rekonstrukcija (2003);
- ZANK, Avtobus (1993) in Staro in novo (1997);
- Ema Kugler, Menhir (1999);
- Mirko Simić, Out of Memory (1994);
- Marija Mojca Pungerčar, Cesta bratstva in enotnosti (2006).
Žirija je izbrala delo Marka A. Kovačiča No More Heroes Any More (dolžina: 18:15; leto: 1992; produkcija: V.S. VIDEO / Forum Ljubljana).
"Ob realnosti vojne so metaforične reprezentacije vojne po pravilu šibke in seveda shematične, še zlasti filmske upodobitve vojn. Še najboljše so tiste upodobitve vojn, za katere je vojna bolj ozadje zgodbe. No More Heroes Any More ni ilustracija vojne, ampak je bolj komentar o njej, o gledališču vojaške mehanike; da je vojna (strateška, taktična) igra; da je orožje igrača odraslih; da so ljudje igrače; da se na koncu vedno pojavi sila, ki čisto navadno tekmovanje spremeni v neizprosen boj za življenje; ali proti njemu. Tu je še element, ki postavi Heroje strašno blizu devetemu krogu, morda prav vanj, namreč da na ozadju video-filma dominira karakter rekvizitov in scene, ne ljudi. Igrače so dobile dušo kakor malokdaj, zato pa je človeški karakter postal - ali ostal ali prestal - grotesken stereotip. Ki se pozna z najpomembnejšimi politiki sveta."
(iz teksta Vojno stanje Bogdana Lešnika, katalog No More Heroes Any More, Ljubljana, 1992)
![Marko A. Kovačič, No More Heroes Any More](foto450/kovacic-no-more-heroes.jpg)
Rezultat projekta bodo "video jukebox" in tematski izbori del, ki bodo potovali po Evropi,
spletna stran in arhiv, kjer bodo dela dostopna, katalog in DVD kompilacija, projekcije in pogovori v Bolgariji, Madžarski, Nemčiji... InterSpace iz Sofije bo septembra gostitelj otvoritvenega dogodka, projekcije in simpozij bodo oktobra v Ludwig Muesum v Budimpešti, vikend video maraton pa bo pripravil transmediale od 6. do 8. novembra 2009 v Collegium Hungaricum Berlin.
Transitland EUROPE
Projekt delno podpira Program Kultura 2007-2013.
|